Současné problémy v kolejových vozidlech
Vítejte na oficiálních webových stránkách konference s mezinárodní účastí Současné problémy v kolejových vozidlech / Súčasné problémy v koľajových vozidlách - PRORAIL. Tato tradiční mezinárodní konference se koná jednou za dva roky, střídavě v České Třebové (liché ročníky) a v Žilině (sudé ročníky). Organizátory konference jsou Dopravní fakulta Jana Pernera Univerzity Pardubice (ve spolupráci s Asociací strojních inženýrů - klubem Česká Třebová) a Žilinská univerzita v Žilině (ve spolupráci s Vedecko-technickou spoločnosťou pri Žilinskej univerzite). Cílem konference je seznámit účastníky s novými poznatky ve výzkumu, vývoji, zkušebnictví, konstrukci, výrobě, provozu, údržbě a opravárenství kolejových vozidel a samozřejmě také navázat nové a udržovat stávající kontakty mezi jednotlivými účastníky konference, mezi akademickou sférou a průmyslovou a provozní praxí. HLAVNÍ TÉMATA KONFERENCE: konstrukce železničních kolejových vozidel, vozidel městské kolejové dopravy a speciálních vozidel, teoretické aspekty vývoje, projektování a zkušebnictví kolejových vozidel, praktické poznatky z provozu kolejových vozidel a jejich důsledky, otázky interakce kolejového vozidla a dopravní cesty, materiály a technologie používané při stavbě a při opravách vozidel, diagnostika, údržba a opravárenství kolejových vozidel, trakční, řídicí a informační systémy kolejových vozidel. Oficiálními jazyky konference jsou čeština, slovenština a případně i angličtina. Od roku 2025 vychází oficiální konferenční sborník v elektronické podobě a je dostupný prostřednictvím těchto webových stránek jako jednotlivá čísla elektronického periodika. Sborník obsahuje pouze příspěvky, které úspěšně prošly recenzním řízením. Složení vědeckého a organizačního výboru konference je specifikováno pro každý jednotlivý ročník konference.
Dopravní fakulta Jana Pernera Univerzity Pardubice
Zvýšení limitu tažných sil v čele vlaku nad současný limit v síti Správy železnic
Již od 60. let platí na české železnici limit tažné síly v čele vlaku 350 kN. Tento limit je v kontextu sousedních zemí značně nízký a snižuje výkonnost zejména nákladní dopravy. Proto zahájila Správa železnic sérii činností vedoucích k novelizaci předpisů a zvýšení limitu tažné síly. Jedním aspektem, který byl řešen ve spolupráci Správy železnic a VÚKV v letech 2023 a 2024, byla interakce mezi vozidlem a tratí a bezpečnost jízdy při působení tažných sil nad 350 kN. Studium těchto oblastí bylo nejprve teoretické, založené na výpočtech a počítačových simulacích jízdy vozidla. V druhé části byla provedena jízdní zkouška se soupravou schopnou vyvinout tažnou sílu nad 350 kN, přičemž v soupravě byl zařazen instrumentovaný nákladní vůz, na němž byly měřeny relevantní veličiny (např. kolové síly na všech kolech prostřednictvím měřicího dvojkolí, síly ve spřáhlech na obou koncích). Tento příspěvek se zabývá shrnutím těchto provedených prací, poznatků z provádění a závěrů těchto prací.
Copyright (c) 2025 Jan Pulda, Rudolf Mrzena, Tomáš Heptner, Zdeněk Moureček https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Safety critical components vo vzťahu k údržbe železničných vozidiel
Safety critical components (SCC) sú kľúčovým prvkom nového vykonávacieho nariadenia EÚ 2019/779, ktoré definuje povinnosti subjektov zodpovedných za údržbu všetkých typov železničných vozidiel. Sú podstatné pre posudzovanie rizík, ktoré súvisia s prevádzkou a údržbou železničných vozidiel a priamo ovplyvňujú bezpečnosť železničnej dopravy. Príspevok predstavuje aktuálnu situáciu v Európe v tejto oblasti, pričom poukazuje na to, že doteraz nebola zavedená metodika pre určenie SCC.
kritické komponenty z hľadiska bezpečnosti
Copyright (c) 2021 Peter Zvolenský, Juraj Grenčík, Miloš Brezáni
Využitie akustickej kamery pri analýze hluku koľajových vozidiel
Parametre hluku koľajových vozidiel sa jednoznačne podieľajú na ich kvalite a sú osobitne sledované na základe neustále sa sprísňujúcich limitov TSI alebo environmentálnych predpisov všeobecne. Fundamentom pre možnosti znižovania hluku vozidiel je podrobná analýza zdrojov a ciest šírenia hluku. Príspevok prezentuje cenné výsledky a nové poznatky z akustických experimentov pri prevádzke vlakov na ŽSR s využitím akustickej kamery.
Copyright (c) 2021 Peter Zvolenský, Ján Ďungel
Faktory ovlivňující hodnocení výkonnosti tuhých maziv pro kontakt kolo–kolejnice
Mazání okolků je nástrojem řízení tření v kontaktu kola a kolejnice, jehož účelem je snížení opotřebení a hluku vznikajícího při styku okolku s bokem hlavy kolejnice. Jedním z možných řešení jsou tuhá maziva – tyčinky přitlačované ke kolům vozidla. Pro srovnávací hodnocení výkonnosti tuhých maziv je v normě EN 16028 předepsána, byť dosti volně, metodika využívající dvoukotoučového zkušebního stroje. Při těchto zkouškách je kontaktní dvojice kolo–kolejnice nahrazena dvěma ocelovými kotouči, které se proti sobě odvalují se stálým skluzem, přičemž se určeným způsobem přikládá a odnímá vzorek maziva. Příspěvek uvádí přehled problematiky, zkušenosti a poznatky vycházející z experimentální činnosti, která byla na Dopravní fakultě Jana Pernera realizována v posledních letech a která zahrnovala zakázky komerčního výzkumu pro dodavatele a výrobce tuhých maziv a modifikátorů tření.
Copyright (c) 2021 Petr Voltr, Stanislava Liberová
Wayside diagnostika pojezdu v údržbě vozidel metra
Úvod příspěvku popisuje výhody wayside diagnostiky jedoucích vozidel, existující systémy a systém vyvíjený v rámci projektu TAČR Wayside diagnostika pojezdu kolejových vozidel. V další části jsou popsány vybrané diagnostikovatelné poruchy, jejichž zjištění je při statické prohlídce v depu problematické či nemožné. Automatický diagnostický systém plní kromě možnosti přechodu k prediktivní údržbě také bezpečnostní funkci, protože umožňuje odhalit náhlé poruchy, které se vyskytnou v provozu. V závěru příspěvku je popsána vize, jak začlenit wayside diagnostiku pojezdu do již existujícího systému údržby vozidel.
Copyright (c) 2021 Jakub Vágner, Petr Havlíček, Stanislava Liberová, Martin Kohout
Vývoj traťového tribometru pro hodnocení adheze na reálné kolejnici
Jedním z nejdůležitějších parametrů, který se na trati zjišťuje, je součinitel adheze. Součinitel adheze se na reálné trati standardně stanovuje pomocí měřící lokomotivy nebo měřícím vozíkem. Tyto varianty jsou poměrně nákladné, proto se používají stacionární nebo tlačené traťové tribometry. Vyvíjený traťový tribometr se pevně instaluje na kolejnici nad měřený úsek. Hlavní částí zařízení je měřící vozík, který je motorem tažen po lineárním vedení umístěným na rámu. Součinitel adheze je získán pomocí řízené změny trakční síly, která je realizována bržděním měřicího kola. Při měření se zaznamenává brzdný moment a dvojice rychlostí – dopředná a rotační. Na základě těchto údajů je možné vykreslit adhezní křivku v měřeném úseku. Tento příspěvek diskutuje různé měřící módy tribometru a představuje metodiku měření adheze. Součástí příspěvku jsou také experimenty provedeny v laboratorním prostředí pro různé stavy kontaminace kontaktu.
Copyright (c) 2021 Martin Valena, Milan Omasta, Radovan Galas, Martin Hartl
Dvoupodlažní push-pull soupravy Škoda pro ČD
Na začátku článku je krátké shrnutí historie výroby elektrických jednotek a dvoupodlažních push-pull souprav ve firmě Škoda Vagonka (dříve Vagonka Studénka). Následuje popis dvoupodlažních vozů pro vratné (push-pull) soupravy pro České dráhy (ČD). Tyto vozy procházejí ve druhé polovině roku 2021 typovými zkouškami.
Využití metod AI pro klasifikaci obrazu železničních traťových návěstidel
Článek se zabývá využitím metod umělé inteligence (AI), konkrétně detekce a klasifikace obrazu v železniční dopravě. Úvodní kapitoly popisují možnosti, které AI v současnosti v různých oborech vědy a průmyslu nabízí, dále následuje popis využití AI v prostředí Custom Vision pro klasifikaci obrazu železničních traťových návěstidel. V závěru je zhodnocení provedené simulace užití AI a úvaha o možném využití v reálném provozu.
Copyright (c) 2021 Pavla Šmídová, Stanislav Machalík
Zvyšování atraktivity informačních systémů pro cestující metra
Moderní informační systém pro metro – PIS+, aplikace na konkrétní projekt. Možnosti navigace při přestupu na další spojení. Podpora při orientaci a navigaci pro osoby se sníženou pohyblivostí. Optimalizace pohybu cestujících v rámci stanice metra, zvýšení efektivity při výměně cestujících. Možnosti úprav z tzv. Train office.
Vývojové trendy v oblasti regionálních železničních vozidel
Stimulace přepravní poptávky kvalitou přepravní nabídky, enviromentální šetrností a ekonomickou efektivností regionální osobní železniční dopravy. Vysoká cestovní rychlost jako ukazatel kvality regionální dopravy i jako nutná podmínka pro jízdu regionálních vlaků v souběhu s dálkovými vlaky osobní přepravy i s rychlými nákladnímu vlaky na dopravně silně vytížených železničních hlavních tratích. Trakční a brzdné parametry EMU jako nástroj ke zvyšování cestovní rychlosti. Energetická náročnost jízdy regionálních vlaků a nástroje k jejímu snižování. Management snižováni měrné hmotnosti vozidel pro osobní regionální dopravu.
Porovnanie výhod radiálne nastaviteľného podvozka s konvenčným podvozkom s ohľadom na nové a opotrebované priečne profily hlavy koľaje
Článok ja zameraný na porovnanie jazdných vlastností nákladných železničných podvozkov pri prejazde oblúkov s malých polomerov. Porovnávanými podvozkami je konvenčný podvozok Y25 a podvozok s radiálne nastaviteľnými dvojkolesiami TVP-NG2. Dôraz bol kladený na vplyv použitého profilu hlavy koľaje a tiež na dopad opotrebenia hlavy koľaje na jazdné a prevádzkové vlastnosti podvozkov.
Copyright (c) 2021 Daniel Šimšaj, Marián Moravčík, Michal Lacko
Výsledky měření a simulací fotovoltaického napájení kolejových vozidel v podmínkách ČR
První část příspěvku popisuje měření provedená na experimentálním kolejovém vozidle Dopravní fakulty Jana Pernera, na jejichž základě byla určena účinnost přeměny dopadajícího slunečního záření na elektrickou energii prostřednictvím fotovoltaických panelů umístěných přímo na střeše vozidla. Druhá část se zabývá zpracováním statistických dat o dopadajícím slunečním záření změřených na čtyřech meteorologických stanicích na území České republiky. V poslední části je pak na základě určené účinnosti přeměny energie a statistických dat provedena simulace jízd dvouzdrojové elektrické jednotky na čtyřech tratích v České republice, přičemž je sledován energetický přínos fotovoltaických panelů umístěných na střeše zamýšlené jednotky vzhledem k celkové spotřebě energie.
Copyright (c) 2021 Petr Sýkora, Zdeněk Mašek
Konštrukčná úprava meracieho uzla na zisťovanie teplôt a otáčok na zotrvačníkovom brzdovom stave UIC
Článok pojednáva o konštrukčnej úprave meracieho uzla slúžiaceho na zisťovanie teplôt a otáčok, ktorý je použitý na Zotrvačníkovom brzdovom stave UIC. Meranie otáčok železničného kolesa alebo brzdového kotúča je možné vykonávať dvoma na sebe nezávislými spôsobmi merania. Jeden zo spôsobov sa ukázal ako neefektívny. Preto bolo nutné vykonať konštrukčnú úpravu pripojenia krúžkovej hlavy, ktorá slúži na meranie teplôt pomocou termočlánkov, aby bolo možné k nej sériovo pripojiť snímač na meranie otáčok.
Copyright (c) 2021 Andrej Suchánek, Jozef Harušinec, Pavol Šťastniak
24kanálová zkouška rámu podvozku pro EMU
Příspěvek přibližuje a popisuje realizaci statické a únavové zkoušky motorového rámu podvozku pro EMU (Elektrická vícevozová jednotka) na základě ČSN EN 13749:2011. Pro zkoušky bylo použito 24 hydraulických lineárních motorů (válců), které byly řízeny počítačem v reálném čase společně.
Copyright (c) 2021 Jiří Soukup, Radek Stuchlík
Výskum jazdného odporu štvoronápravového vagóna s rôznymi konštrukciami kolies
Príspevok obsahuje opis matematického modelu pohybu štvornápravového nákladného vagóna na železničnej trati. Prostredníctvom matematického modelovania boli vykonané štúdie jazdného odporu vagóna s kolesami s rôznym konštrukčným usporiadaním. Porovnávané sú dve konštrukcie kolies, konkrétne konštrukcia tradičného kolesa, ktorého jazdná plocha a okolesník tvoria jeden celok a perspektívna konštrukcia kolesa, ktorá umožňuje nezávislú rotáciu jazdnej plochy kolesa a vodiacej plochy, t. j. okolesníka. Predstavené sú potenciálne výhody použitia kolies s perspektívnou konštrukciou v podvozku vagóna, ktoré tkvejú v redukovaní jazdného odporu.
Copyright (c) 2021 Stanislav Semenov, Evgeni Mikhailov, Ján Dižo, Miroslav Blatnický
Výzkum zvýšení partnerské ochrany tramvajových vozidel při nehodě s osobními automobily
Ze společenského hlediska rostou požadavky na zvýšení bezpečnosti provozu a snížení následků nehod tramvají s osobními automobily. Výzkum zvýšení bezpečnosti tramvají, který je realizovaný na Fakultně strojní ČVUT v Praze, má za cíl zvýšit aktivní a pasivní bezpečnost tramvají. Prvky a systémy aktivní bezpečnosti mají za úkol snižovat riziko vzniku nehody a systémy pasivní bezpečnosti mají za úkol minimalizovat následky nehod. Jeden z prvků pasivní bezpečnosti je tzv. partnerská ochrana (kompatibilita vozidel při nehodě), která značí přístup, kdy je snaha ochránit jak cestující uvnitř vozidla, tak i vně. Článek popisuje závěry z provedených dílčích prací výzkumu na zvýšení partnerské ochrany tramvají při nehodě s osobními automobily.
Problematika funkční bezpečnosti vozidel v návaznosti na bezpečnostní požadavky úrovně integrity bezpečnosti
Příspěvek se zabývá aktuálními aspekty významné části oblasti spolehlivosti, a to problematikou funkční bezpečnosti kolejových vozidel v návaznosti na požadavky na bezpečnost a hardwarovou architekturu systému. Tato oblast je pochopitelně řízena řadou norem, v této oblasti a aplikační rovině však především o mateřské normě EN 61508 a EN 50129. V příspěvku jsou představeny zásadní kroky související se schvalováním vozidel a jejich komponent z pohledu funkční bezpečnosti. Dále je ukázána práce s architekturami hardwaru v návaznosti na bezpečnostní požadavky úrovně integrity bezpečnosti SIL.
Copyright (c) 2021 Michal Richtář, Jan Famfulík, Jaromír Široký, Jakub Šmiraus, Jana Míková
Green Deal v oblasti osobní železniční dopravy a jeho naplňování
Příspěvek se zabývá dopady klimatické změny v oblasti osobní železniční přepravy a popisuje základní výzvy při transformaci přepravy osob v blízké budoucnosti. Akcent EU na bezemisní přepravu osob skýtá velký potenciál pro rozvoj osobní železniční dopravy, proto příspěvek popisuje i nejdůležitější trendy ve vývoji vozidel a jejich optimální využití v následujících desetiletích.
Vozidla a infrastruktura pro bezemisní provoz na neelektrifikovaných tratích
Přechod české železnice na plně bezemisní provoz je objektivní nutností. A to nikoliv jen z důvodu úspor energie a emisí, ale i pro zvýšení výkonnosti a efektivnosti železniční dopravy. Ukazuje se rozumné provést jej kombinací liniového a akumulátorového napájení vozidel. Obnovu parku vozidel je potřeba koordinovat s rozvojem na straně dopravní cesty. S konverzí napájení drah ze 3 kV na 25 kV, s rozvojem liniové i bodové elektrifikace i se zaváděním ETCS na tratích a na vozidlech.
Dynamické chování vozidla s nepřímou vazbou skříní
Článek přibližuje dílčí výsledky zkoumání dynamického chování dvoučlánkového vozu využívajícího společný třínápravový podvozek. To bylo zkoumáno z hlediska stability jízdy ve vyšších rychlostech, kompatibility s mostními konstrukcemi, příčné dynamiky ve vozidle při vjezdu do oblouku a z hlediska silových účinků v kontaktu kolo–kolejnice.
Copyright (c) 2021 Jan Plomer, Josef Kolář
Článek pojednává o problematice modelování vzduchových pružin pro využití v MBS výpočtech. Věrohodnost výsledků výpočtových simulací zcela závisí na správném nastavení parametrů ve výpočtových modelech. U výpočtových modelů vzduchových pružin to jsou hlavně parametry, které určují jejich dynamické chování. Za účelem měření dynamických vlastností vzduchových pružin byl ve VÚKV navržen a postaven měřící stav. Představení a popis měřicího stavu jsou součástí tohoto článku. Konec článku je věnován implementaci naměřených dat do výpočtového modelu vzduchové pružiny a jeho validaci.
Příspěvek firmy Stadler k obnově kolejových vozidel ve Střední Evropě
Představení firmy Stadler Rail, zařazení konstrukční kanceláře Stadler Praha v rámci skupiny Stadler Rail a informace o realizovaných projektech v zemích střední Evropy. Podrobnější představení jednotlivých realizovaných projektů nových kolejových vozidel, informace o zajímavostech či specificích jednotlivých projektů, které byly kompletně či alespoň částečně zpracovávány ve Stadler Praha.
Hodnocení užitných vlastností maziv a modifikátorů tření pro temeno kolejnice
Poměrně novým trendem v oblasti řízení tření mezi kolem a kolejnicí je aplikace tzv. modifikátorů tření nebo maziv na temeno kolejnice s cílem optimalizovat hodnotu součinitele adheze. Cílem příspěvku je představit tuto problematiku a demonstrovat možnosti laboratorního hodnocení výkonových parametrů maziv a modifikátorů tření určených pro aplikaci na temeno kolejnice. Diskutovány jsou důležité implikace pro předpis jejich aplikace.
Copyright (c) 2021 Milan Omasta, Radovan Galas, Martin Valena, Martin Hartl
Ložiska kol s dlouhým intervalem údržby jako reakce na prodloužení životnosti kola
Ložiska a železniční kola jsou velmi důležité konstrukční prvky železničního vozidla, které však podléhají opotřebení a vyžadují údržbu. Provozovatelé železničních vozidel se snaží snižovat náklady na údržbu, a proto požadují od výrobců vozů navyšování údržbových intervalů. Zvyšování údržbových intervalů sice snižuje náklady na údržbu, ale na druhé straně se zvyšuje riziko poškození ložiska nebo nadměrného opotřebení kola. Proto tento trend zvyšuje nároky na materiál železničních kol a celkovou koncepci ložiskového uzlu. Z hlediska ložiska to znamená, že je nutné provést modifikace vnitřní konstrukce a také zavést online monitorování, které sleduje chování ložiska během provozu vlaku. Příspěvek poukazuje na důležitost plánování údržbových intervalů železničního kola a ložiska s cílem harmonizovat tyto dva intervaly.
Copyright (c) 2021 Ondřej Novotný, Jan Babka
Akademická licence programů vytvořených na Dopravní fakultě Jana Pernera pro využití v oblasti výuky kolejových vozidel
Příspěvek představuje dva konkrétní softwarové nástroje, které byly vytvořeny na Dopravní fakultě Jana Pernera Univerzity Pardubice jako akademické licence pro využití zejména ve výuce v oblasti kolejových vozidel. Prvním nástrojem je software „SJKV-V4N v. 1.0“, který vznikl v roce 2018 v rámci řešení projektu TA ČR „Centrum kompetence drážních vozidel“. Jedná se o jednu z mnoha verzí programového systému SJKV (Simulace jízdy kolejového vozidla), která byla doplněna o uživatelské rozhraní a která je nyní dostupná pro nekomerční využití i studentům. Jde o program pro multi-body simulace jízdy kolejového vozidla, přičemž je v dané verzi možné simulovat jízdu několika předdefinovaných koncepcí čtyřnápravových vozidel za určitých podmínek. Druhým nástrojem je software „RailCalc 2.0“, což je upravená verze programu, který byl vytvořen na DFJP v rámci řešení bakalářské práce v roce 2020. Jde o program pro realizaci trakčních výpočtů, který umožňuje provádět výpočty jízdních dob a spotřeby trakční energie zadaných vlakových souprav v definovaných traťových úsecích.
Copyright (c) 2021 Tomáš Michálek, Jaromír Zelenka, Zdeněk Fišr
Zkoušení prvků tažného a narážecího ústrojí na dynamickém zkušebním stavu Dopravní fakulty Jana Pernera Univerzity Pardubice
Příspěvek se zabývá zkouškami prvků tažného a narážecího ústrojí železničních kolejových vozidel, které byly a jsou realizovány na Dopravní fakultě Jana Pernera Univerzity Pardubice především v rámci řešení studentských projektů a závěrečných prací. Nejprve je pozornost zaměřena na zkoušky dynamických charakteristik elastomerových prvků vypružení tažného a narážecího ústrojí, jež byly provedeny za účelem vytvoření matematického modelu těchto prvků pro použití v multi-body modelech pro simulace projevů podélné dynamiky vlakových souprav, protože popis těchto prvků pouze statickou charakteristikou se v určitých situacích jeví jako nedostatečný. Dále je pak v článku představena příprava tenzometrické šroubovky pro měření tažných sil, která najde vedle experimentálního ověřování výsledků simulačních výpočtů z oblasti podélné dynamiky vlakových souprav uplatnění především v rámci dalšího výzkumu jízdních odporů železničních vozidel.
Copyright (c) 2021 Tomáš Michálek, Pavel Jaroš, Jakub Vágner, Martin Kohout, Jiří Šlapák, Jan Pulda, Adam Bílek, Libor Výmola, Martin Staněk
Význam referenčních scénářů při hodnocení aerodynamických efektů na železnici
Aerodynamika v železniční aplikaci je typickým příkladem problematiky, která se vyskytuje na rozhraní mezi vozidly a infrastrukturou, přičemž se oba systémy navzájem ovlivňují. Velikost efektů je ovlivněna i okolním prostředím, které reprezentují atmosférické podmínky nebo konkrétní provozní situace. To vyžaduje při analýze aerodynamických efektů definovat referenční podmínky nebo scénáře, ke kterým jsou výsledky vztaženy a v jejichž kontextu dále porovnávány nebo hodnoceny. Při experimentu je pak důležitá korekce nebo transformace naměřených dat na tento referenční stav. Článek stručně představuje příklady referenčních vozidel a infrastruktury při hodnocení aerodynamických efektů na širé trati nebo v tunelu. Jsou zmíněny referenční scénáře u vybraných témat aerodynamiky, poukázáno na specifické otázky při jejich aplikaci a uvedeny příklady vlivu okrajových podmínek na velikost některých efektů.
Motivace cestujících k preferenci veřejné hromadné dopravy její kvalitou a atraktivitou
Definice cestovní pohody. Racionální a emoční vztahy cestujících k dopravním systémům a k dopravním prostředkům. Souznění veřejné hromadné dopravy s emocemi cestujícího. Emotivní vnímání estetiky vozidla, ergonomie technického řešení a přepravního procesu. Antropologický vývoj člověka ve 20 a 21. století. Prostor a jeho vnímání cestujícím, prostorové nároky sezení. Systematický přístup k minimalizaci rušivého působení vibrací, hluku, teploty, osvětlenosti a kvality interního ovzduší na pohodu cestujícího ve vlaku. Pozitivní vnímání veřejné dopravy jako základní faktor k využití potenciálu extra-modálních úspor energie při náhradě individuální automobilové dopravy energeticky i emisně méně náročnou dopravou železniční.
Pevnost nákladních vozů v minulosti a v současnosti
Příspěvek se zabývá problematikou dimenzování skříní železničních nákladních vozů. Je analyzován současný stav předpisů a jejich reálná aplikace. Požadavky v předpisech jsou konfrontovány s poznatky získanými při zkouškách a posuzování provozních pevnostních poruch nákladních vozů. Jsou uvedeny náměty na změnu stávajících norem.
Příspěvek se zabývá popisem elektrické jednotky typu 16Ev z produkce ŠKODA TRANSPORTATION a.s. / ŠKODA VAGONKA a.s. Elektrická jednotka bude nasazena do provozu na širokorozchodných tratích v Lotyšsku. Provozovatelem vlaků budou Lotyšské železnice (Pasažieru vilciens).